![]() | |||
| |||
IUPAC ime | |||
---|---|---|---|
etanol | |||
Klinički podaci | |||
Kategorija trudnoće |
| ||
Opojna droga | Umerena[1] | ||
Odgovornost za zavisnost | Umerena (10–15%)[2] | ||
Način primene | Obično: Oral neuobičajeno: supozitorija, inhalacija, okularno, insuflacija, injekcija[3] | ||
Pravni status | |||
Pravni status |
| ||
Farmakokinetički podaci | |||
Bioraspoloživost | 80%+[4][5] | ||
Vezivanje proteina | Slabo ili nimalo[4][5] | ||
Metabolizam | Jetra (90%):[6][7] • Alkohol dehidrogenaza • MEOS (CYP2E1) | ||
Metaboliti | Acetaldehid; sirćetna kiselina; acetil-KoA; ugljen dioksid; woda; etil glukoronid; etil sulfat | ||
Početak dejstva | Vršne koncentracije:[6][4] • opseg: 30–90 minuta • prosek: 45–60 minuta • pošćenje: 30 minuta | ||
Poluvreme eliminacije | Eliminacija konstantnom brzinom pri tipičnim koncentracijama:[8][7][6] • Range: 10–34 mg/dL/hour • Mean (men): 15 mg/dL/hour • Mean (women): 18 mg/dL/hr At very high concentrations (t1/2): 4.0–4.5 hours[5][4] | ||
Dužina akcije | 6–16 sati (tokom koliko vremena se nivoi mogu otkriti)[9] | ||
Izlučivanje | • Glavna: metabolizam (u ugljen dioksid i vodu)[4] • u manjoj meri: urin, dah, znoj (5–10%)[6][4] | ||
Identifikatori | |||
CAS broj | 64-17-5 | ||
ATC kod | V03AZ01 (WHO) | ||
PubChem | CID 702 | ||
IUPHAR/BPS | 2299 | ||
DrugBank | DB00898 ![]() | ||
ChemSpider | 682 ![]() | ||
UNII | 3K9958V90M ![]() | ||
KEGG | D00068 | ||
ChEBI | CHEBI:16236 ![]() | ||
ChEMBL | CHEMBL545 ![]() | ||
Sinonimi | Apsolutni alkohol; alkohol (USP); alkohol za piće; etanol (JAN); etil alkohol; EtOH; etil hidrat; etil hidroksid; etilol; žitarični alkohol; hidroksietan; Metilkarbinol | ||
PDB ligand ID | EOH (PDBe, RCSB PDB) | ||
Hemijski podaci | |||
Formula | C2H6O | ||
Molarna masa | 46,07 g·mol−1 | ||
| |||
| |||
Fizički podaci | |||
Gustina | 0,7893 (na 20 °C)[10] g/cm3 | ||
Tačka topljenja | −114,14 ± 003 °C (−173,45 ± 5,40 °F) [10] | ||
Tačka ključanja | 78,24 ± 009 °C (172,83 ± 16,20 °F) [10] | ||
Rastvorljivost u vodi | Meša se mg/mL (20 °C) |
Alcohol, ponekad nazivan hemijskim imenom etanol, je depresantska droga koja je aktivni sastojak fermentisanih pića kao što su pivo, vino i destilovana žestoka pića (žesto piće).[11] To je jedna od najstarijih i najčešće konzumiranih rekreativnih droga, koja izaziva karakteristične efekte intoksikacije alkoholom („pijanstvo“).[12] Između ostalih efekata, alkohol proizvodi osećaj sreće i euforiju, smanjenu anksioznost, povećanu društvenost, sedaciju, umanjenje kognitivnih, memorijskih, motoričkih i senzornih funkcija i generalizovanu depresiju funkcije centralnog nervnog sistema (CNS).
Etanol je samo jedna od nekoliko vrsta alkohola; drugi alkoholi kao što su metanol i izopropil alkohol su znatno toksičniji.[11] Blaga, kratka izloženost izopropil alkoholu (koji je samo umereno toksičniji od etanola) verovatno neće izazvati bilo kakvu ozbiljnu štetu, dok je metanol smrtonosan čak i u malim količinama, samo 10-15 mililitara (2-3 kašičice). Međutim, nekoliko analoga koji se prirodno javljaju kao psihoaktivni alkoholi u alkoholnim pićima manje su toksični od etanola. Za razliku od primarnih alkohola kao što je etanol, tercijarni alkoholi se ne mogu oksidovati u aldehide ili metabolite karboksilne kiseline, koji su često toksični. Na primer, tercijarni alkohol 2M2B je 20 puta jači od etanola i koristi se rekreativno.
Alkohol ima niz kratkoročnih i dugoročnih štetnih efekata. Kratkoročni neželjeni efekti uključuju generalizovano oštećenje neurokognitivne funkcije, vrtoglavicu, mučninu, povraćanje i simptome nalik mamurluku. Alkohol izaziva zavisnost kod ljudi i može dovesti do poremećaja upotrebe alkohola, zavisnosti i povlačenja. To može imati niz dugoročnih štetnih efekata na zdravlje, kao što su oštećenje jetre i mozga,[13][14][15] i njegova konzumacija može izazvati rak.[16] Štetni efekti alkohola na zdravlje su najvažniji kada se koristi u prevelikim količinama ili često. Međutim, neki od njih, kao što je povećan rizik od određenih karcinoma, mogu se javiti čak i uz laganu ili umerenu konzumaciju alkohola.[17][18] U velikim količinama alkohol može izazvati gubitak svesti ili, u teškim slučajevima, smrt. Godine 2021, bilo je 2.627 smrtnih slučajeva u SAD zbog trovanja alkoholom.[19]
Alkohol deluje u mozgu prvenstveno povećavajući efekte γ-aminobuterne kiseline (GABA),[20] glavnog inhibitornog neurotransmitera u mozgu; olakšavajući delovanje GABA, alkohol potiskuje aktivnost CNS.[20] Ova supstanca takođe direktno utiče na niz drugih neurotransmiterskih sistema uključujući glutamat, glicin, acetilholin i serotonin.[21][22] Ugodni efekti konzumacije alkohola rezultat su povećanog nivoa dopamina i endogenih opioida u nagrađujućim signalnim putevima mozga.[23][24] Alkohol takođe ima toksična i neprijatna dejstva u telu, od kojih su mnoga posredovana njegovim nusproizvodom acetaldehidom.[25]
<ref>
; нема текста за референце под именом AcademicPress2013
.<ref>
; нема текста за референце под именом pmid3319346
.<ref>
; нема текста за референце под именом pmid3279433
.<ref>
; нема текста за референце под именом Levine2003
.<ref>
; нема текста за референце под именом pmid11391069
.<ref>
; нема текста за референце под именом pmid24164436
.© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search